До 150-річчя з дня народження Лесі Українки
Доцент кафедри української літератури Радько Ганна Іванівна та студент бакалаврату Ігор Дорошенко взяли участь у ХIХ Всеукраїнській науковій конференції Львівського національного університету імені Івана Франка «Vivat Academia»: «Аристократка українського духу» (до 150-річчя від дня народження Лесі Українки) та виступили на пленарному засіданні з науковою доповіддю.
![](http://philonew.pnpu.edu.ua/wp-content/uploads/2021/04/1-4-1024x668.jpg)
Пресцентр Львівського університету так висвітлив цей складник наукової події:«Упродовж пленарного засідання учасники презентували цікаві, змістовні та оригінальні доповіді. Так, під музичний супровід Ігор Дорошенко та Ганна Радько з Полтави представили доповідь на тему “Інтерсеміотичний аспект лірики Лесі Українки (взаємодія слова і музики на матеріалі циклу “Сім струн”)».
![](http://philonew.pnpu.edu.ua/wp-content/uploads/2021/04/2-5.jpg)
Ця наукова тема виникла як результат співпраці Ганни Іванівни зі студентом бакалаврату, цікавим музикантом, артистом студентського театру «Факультет-F» Ігорем Дорошенком (Ігор навчається на психолого-педагогічному факультеті). Під час підготовки театрально-мистецьких робіт до ювілею Лесі Українки з’явилась ідея і наукової співпраці, оскільки музика і поезія у житті поетеси були визначальними. Тож наука семіотика (з грецьк.: учення про знаки; наука, що вивчає базові міжмистецькі одиниці (попри значні відмінності в знакових системах різних видів мистецтва) спільні для них, пояснює механізми взаємопереходу: художніх образів у слово, слова в простір, простір у звук тощо) і об’єднала двох дослідників: досвідченого філолога -літературознавця і молодого музиканта.Взаємодія мистецтв музики і слова у процесі художнього пізнання стали об’єктом уваги, а предметом – поетичний цикл Лесі Українки «Сім струн», написаний Ларисою Косач у 19-річному віці (1890 року) на початку доби українського модернізму,провідною стильовою ознакою якого є символізм (притаманна музичність, та заміщення художніх образів образами-символами).
Леся Українка свій цикл “Сім струн” тісно поєднала з музикою, вказуючи перед кожним віршем музичні знаки у вигляді нот тональності до-мажор – звукоряду, що складається з нот ДО, РЕ, МІ, ФА, СОЛЬ, ЛЯ, СІ, та жанрів, у яких звучать поетичні тексти (гімн, пісня, колискова, сонет, рондо, ноктюрн, і строфа – сеттіна).
Учасники наукової конференції тепло сприйняли музичні (гітарні) інтерпретації гімну (ДО) та виконання окремих творів циклу, зокрема пісні (РЕ), співдоповідачем Ігорем Дорошенком. Його народний реп цілком виражав життєрадісний та бунтарський дух ліричної героїні=авторки у пісні“Реве-реве негодонька…”.
Весь цикл Леся присвятила своєму дядькові Михайлові Петровичу Драгоманову. Символічно, що полтавці відкривали своєю доповіддю пленарне засідання. Таким знаком львів’янивисловили повагу до материзни Лесі Українки.
Декан філологічного факультету професор Святослав Пилипчук, він же і модератор пленарного засідання, тепло вітаючи полтавців, підкреслив родинний звязок Лесі Українки з Полтавщиною, назвавши Зелений Гай одним з тих куточків України, до якого лине душа національно свідомих українців.